14 mars 2024•Nyhet
Hög inflation gav fortsatt minskade reallöner på det statliga avtalsområdet
Löneutvecklingen under 2023 beräknad som årstakt, uppgick till 2,5 procent för kollektivet inom det statliga avtalsområdet. Den höga inflationen gjorde att reallönen minskade för det andra året i rad.
Publicerad: 2024-03-14
Löneutvecklingen för 2023 återspeglar det tredje året i de statliga ramavtalen RALS 2020-2023 och den årliga lönerevisionen för motsvarande period i ramavtalet RALS 2010-T. Eftersom inflationen under 2023 enligt KPI uppgick till 8,5 procent blev den reala löneutvecklingen minus 6,0 procent. Motsvarande siffra 2022 var minus 6,1 procent. Detta framgår av ny statistik från Arbetsgivarverket.
![Diagram som visar att den reala löneutvecklingen blev minus 6,0 procent 2023. Motsvarande siffra 2022 var minus 6,1 procent.](https://www.arbetsgivarverket.se/globalassets/arbetsgivarverket/aktuellt/nyheter/2024/loneutveckling2023.jpg?width=1920)
Sedan industriavtalets tillkomst i mitten på 1990-talet har det varit positiv reallöneutveckling i staten alla år fram till år 2021 då den var oförändrad. Under 1998-2021 ökade reallönen sammantaget med 55 procent men räknar man med de två senaste årens negativa utveckling så har reallöneökningen istället varit 37 procent mellan 1998 och 2023. Det innebär att lönens köpkraft för de statsanställda i genomsnitt är tillbaka på nivån för år 2012. Motsvarande utveckling har skett för hela arbetsmarknaden.
Staten har överlag jämnare löneutveckling än andra sektorer
Över tid går det att se att staten haft en något jämnare löneutveckling jämfört med övriga sektorer, det vill säga privat sektor och kommuner och regioner.
![Staten har överlag en jämnare löneutveckling än andra sektorer. I diagrammet visas den kollektiva löneutvecklingen per arbetsmarknadssektor, 1998-2023.](https://www.arbetsgivarverket.se/globalassets/arbetsgivarverket/aktuellt/nyheter/2024/kollektiv-loneutveckling-2023.jpg?width=1920)
Utvecklingen visar att staten följer löneutvecklingen på arbetsmarknaden väl. Detta är i linje med principen om den arbetsgivarpolitiska delegeringen som innebär att statliga arbetsgivare av regering och riksdag, via Arbetsgivarverket, fått en självständig roll i förhandlingarna på det statliga avtalsområdet.
– En av förutsättningarna för delegeringen är att staten inte ska vara lönenormerande och därmed inte störa kostnadsutvecklingen i det konkurrensutsatta näringslivet, säger Anders Stålsby, statistikchef på Arbetsgivarverket.
Statistik - löneutveckling i staten
På våra statistiksidor kan du läsa mer om statsanställdas löneutveckling.